Kādi ir darba dalīšanas ieguvumi?
Context:Darba dalīšana ir uzdevumu sadalījums jebkurā ekonomiskajā sistēmā vai organizācijā, lai dalībnieki varētu specializēties (specializācija). Indivīdiem, organizācijām un valstīm ir dotas vai iegādātas specializētas spējas, un tās vai nu veido kombinācijas vai tirdzniecību, lai izmantotu citu spējas papildus savām. Īpašas spējas var ietvert aprīkojumu vai dabas resursus, kā arī prasmes. Dažreiz ir svarīga apmācība un aprīkojuma un citu aktīvu kombinācija. Piemēram, indivīds var specializēties, iegādājot rīkus un prasmes, lai tos efektīvi izmantotu, tāpat kā organizācija var specializēties, iegādājot specializētu aprīkojumu un nolādot vai apmācot kvalificētus operatorus. Darba dalība ir tirdzniecības motīvs un ekonomiskās savstarpējās atkarības avots.  Patiesībā, pieaugot darba dalībai ir saistīta ar pieaugumu kopējās produkcijas un tirdzniecības, kā arī kapitālisma augšanu un rūpniecisko procesu pieaugošo sarežģītību. Darba dalīšanas koncepcija un īstenošana ir novērota senās Sumeras (Mesopotamijas) kultūrā, kur darba vietu piešķiršana dažās pilsētās sakrita ar tirdzniecības un ekonomiskās savstarpējās atkarības pieaugumu. Darba dalība parasti palielina gan ražotāju, gan atsevišķu darba ņēmēju produktivitāti.  Pēc neolita revolūcijas ganību audzēšana un lauksaimniecība izraisīja uzticamākas un bagātākas pārtikas piegādes, kas palielināja iedzīvotāju skaitu un izraisīja darbaspēka specializāciju, ieskaitot jaunas amatnieku klases, karavīrus un elitu attīstību. Šo specializāciju veicināja industrializācijas process un rūpniecības revolūcijas laikmeta rūpnīcas. Līdz ar to daudzi klasiskie ekonomisti, kā arī daži mehānisko inženieri, piemēram, Čārlzs Babadžs, bija darba dalīšanas aizstāvji. Turklāt ar to, ka darba ņēmēji veic vienu vai ierobežotu uzdevumu, tika atcelts garš apmācības periods, kas vajadzīgs amatnieku apmācībai, un viņi tika aizstāti ar mazāk samaksātiem, bet produktīvākām nekvalificētiem darba ņēmējiem.
Kopumā ar pieaugošo darba dalību ir saistīti šādi ieguvumi: - kopējās tirdzniecības pieaugums - kopējās produkcijas pieaugums - tirgus aktivitātes pieaugums - palielināta specializācija - rūpniecisko procesu sarežģītības pieaugums