Milyen előnyei vannak a munkamegosztásnak?
Context:A munkamegosztás a feladatok elkülönítése bármely gazdasági rendszerben vagy szervezetben, hogy a résztvevők specializálódhassanak (specializáció). Az egyének, szervezetek és nemzetek speciális képességekkel vannak felruházva vagy megszerzik azokat, és vagy kombinációkat alkotnak, vagy kereskednek, hogy saját képességeik mellett mások képességeit is kihasználják. A szakosodott képességek magukban foglalhatják a felszerelést vagy a természeti erőforrásokat, valamint a készségeket. Gyakran fontos a képzés, valamint a berendezések és más eszközök együttes működése. Például egy egyén specializálódhat azáltal, hogy szerszámokat és azokat hatékonyan használó készségeket szerez, ahogy egy szervezet specializálódhat azáltal, hogy speciális berendezéseket szerez és képzett operátorokat vesz fel vagy képez. A munkamegosztás a kereskedelem motívuma és a gazdasági kölcsönös függőség forrása.  Történelmileg a növekvő munkamegosztás a teljes termelés és a kereskedelem növekedésével, a kapitalizmus felemelkedésével és az iparosított folyamatok növekvő összetettségével jár. A munkamegosztás koncepcióját és megvalósítását az ókori sumér (meszopotámiai) kultúrában figyelték meg, ahol a munkahelyek kijelölése egyes városokban egybeesett a kereskedelem és a gazdasági kölcsönös függőség növekedésével. A munkamegosztás általában növeli mind a termelő, mind az egyéni munkavállaló termelékenységét.  A neolitikus forradalom után a pásztorkodás és a mezőgazdaság megbízhatóbb és bőségesebb élelmiszerellátáshoz vezetett, ami megnövelte a lakosságot és a munka specializációjához vezetett, beleértve az új kézműves osztályokat, a harcosokat és az elitek fejlődését. Ezt a specializációt az iparosítás folyamata és az ipari forradalom korában létrejött gyárak továbbfejlesztették. Ennek megfelelően sok klasszikus közgazdász, valamint néhány gépészmérnök, mint például Charles Babbage, a munkamegosztás támogatói voltak. A munkavállalók egyetlen vagy korlátozott feladatot végeztessék el, így megszűnt a kézművesek kiképzéséhez szükséges hosszú képzési idő, akiket alacsonyabb fizetésű, de termelékenyebb képzetlen munkások váltottak fel.
Általánosságban elmondható, hogy a munkamegosztás növekedésével a következő előnyök társulnak: - a teljes kereskedelem növekedése - a teljes termelés növekedése - a piaci aktivitás növekedése - fokozott specializáció - az iparosított folyamatok növekvő összetettsége