Med tanke på dette avsnittet om den kalde krigen, hvorfor trakk sovjetene seg ut av krigen i Afghanistan?
Context:Etter andre verdenskrig ble deler av Øst- og Sentral-Europa, inkludert Øst-Tyskland og østlige deler av Østerrike okkupert av Den røde armé i henhold til Potsdam-konferansen. Avhengige kommunistiske regjeringer ble installert i østblokken satellittstater. Etter å ha blitt verdens andre atommakt, etablerte Sovjetunionen Warszawa-pakten alliansen, og gikk inn i en kamp for global dominans, kjent som den kalde krigen, med rivaliserende USA og NATO. Etter Stalins død i 1953 og en kort periode med kollektivt styre, fordømte den nye lederen Nikita Khrusjtsjov Stalin og lanserte avstaliniseringspolitikken, og frigjorde mange politiske fanger fra Gulag-arbeidsleirene. Den generelle avlastningen av undertrykkende politikk ble senere kjent som Khrushchev Thaw. På samme tid nådde den kalde krigens spenninger sitt høydepunkt da de to rivalene kolliderte over utplasseringen av USAs Jupiter-missiler i Tyrkia og sovjetiske missiler i Cuba.  I 1957 lanserte Sovjetunionen verdens første kunstige satellitt, Sputnik 1, og startet dermed romtidsalderen. Den russiske kosmonauten Yuri Gagarin ble den første mennesket til å gå i bane rundt jorden, ombord på Vostok 1 bemannet romfartøy den 12. april 1961. Etter at Khrusjtsjov ble avsatt i 1964, fulgte en annen periode med kollektiv styre, til Leonid Bresjnev ble leder. Epoken på 1970-tallet og tidlig på 1980-tallet ble senere utpekt som Stagnasjonens æra. Kosygin-reformen i 1965 hadde som mål å desentralisere den sovjetiske økonomien. I 1979, etter en kommunistisk ledet revolusjon i Afghanistan, invaderte sovjetiske styrker landet, og startet til slutt den sovjetisk-afghanske krigen. I mai 1988 begynte Sovjetunionen å trekke seg tilbake fra Afghanistan, på grunn av internasjonal motstand, vedvarende antisovjetisk geriljakrig, og mangel på støtte fra sovjetiske borgere.  Fra 1985 og framover, den siste sovjetiske lederen Mikhail Gorbatsjov, som forsøkte å vedta liberale reformer i det sovjetiske systemet, introduserte politikken av glasnost (åpenhet) og perestroika (omstrukturering) i et forsøk på å avslutte perioden med økonomisk stagnasjon og å demokratisere regjeringen. Dette førte imidlertid til fremveksten av sterke nasjonalistiske og separatistiske bevegelser over hele landet. Før 1991 var den sovjetiske økonomien verdens nest største, men i sine siste år gikk den inn i en krise.  I 1991 begynte den økonomiske og politiske uroen å koke over da de baltiske statene valgte å løsrive seg fra Sovjetunionen. Den 17. mars ble det avholdt en folkeavstemning, hvor det store flertallet av de deltakende borgerne stemte for å endre Sovjetunionen til en fornyet føderasjon. I juni 1991 ble Boris Jeltsin den første direkte valgte presidenten i russisk historie da han ble valgt til president i den russiske SFSR. I august 1991 førte et kuppforsøk fra medlemmer av Gorbatsjovs regjering, rettet mot Gorbatsjov og rettet mot å bevare Sovjetunionen, i stedet til slutten av Sovjetunionens kommunistparti. Den 25. desember 1991, etter oppløsningen av Sovjetunionen, sammen med dagens Russland, ble fjorten andre post-sovjetiske stater opprettet.
Sovjetene trakk seg fra den sovjetisk-afghanske krigen som begynte i mai 1988 på grunn av internasjonal motstand, vedvarende antisovjetisk geriljakrig, og mangel på støtte fra sovjetiske borgere.