Vzhľadom na tento odsek o studenej vojne, prečo sa Sovieti stiahli z vojny v Afganistane?
Context:Po druhej svetovej vojne boli časti východnej a strednej Európy, vrátane východného Nemecka a východných častí Rakúska, podľa Potsdamskej konferencie obsadené Červenou armádou. V satelitných štátoch východného bloku boli zriadené nezávislé komunistické vlády. Po tom, čo sa stal druhou svetovou jadrovou mocnosťou, založil Sovietsky zväz alianciu Varšavskej zmluvy a vstúpil do boja o globálnu dominanciu, známej ako studená vojna, s súperiacimi Spojenými štátmi a NATO. Po Stalinovej smrti v roku 1953 a krátkom období kolektívnej vlády nový vodca Nikita Chruščov odsúdil Stalina a spustil politiku deštalinizácie, ktorá oslobodila mnohých politických väzňov z pracovných táborov Gulag. Všeobecné uvoľnenie represívnych politík sa neskôr stalo známe ako Chruščovské odmrazovanie. Zároveň napätie počas studenej vojny dosiahol vrchol, keď sa dvaja súperiaci konflikty týkali rozmiestnenia amerických rakiet Jupiter v Turecku a sovietskych rakiet na Kube.  V roku 1957 Sovietsky zväz vypustil prvý umelý satelit na svete, Sputnik 1, a tak začal vesmírny vek. Ruský kozmonaut Jurij Gagarin sa stal prvým človekom, ktorý obiehal okolo Zeme na palube vesmírnej lode Vostok 1 12. apríla 1961. Po zvrhnutí Chruščova v roku 1964 nasledovalo ďalšie obdobie kolektívnej vlády, kým sa vodcom nestal Leonid Brežnev. Éra sedemdesiatych a začiatkom osemdesiatych rokov bola neskôr označená ako éra stagnácie. Kosyginova reforma z roku 1965 mala za cieľ čiastočnú decentralizáciu sovietskej ekonomiky. V roku 1979, po komunisticky vedenej revolúcii v Afganistane, sovietske sily napadli krajinu, čím nakoniec začali sovietsko-afganskú vojnu. V máji 1988 začali Sovieti stiahnuť z Afganistanu, kvôli medzinárodnému odporu, pretrvávajúcej protisovietskej partizánskej vojne a nedostatku podpory zo strany sovietskych občanov.  Od roku 1985 zaviedol posledný sovietsky vodca Michail Gorbačov, ktorý sa usiloval o zavedenie liberálnych reforiem v sovietskom systéme, politiku glasnosti (otvorenosti) a perestrojky (rekonštrukcie) v snahe ukončiť obdobie hospodárskej stagnácie a demokratizovať vládu. To však viedlo k vzostupu silných nacionalistických a separatistických hnutí v celej krajine. Pred rokom 1991 bola sovietska ekonomika druhou najväčšou na svete, ale v posledných rokoch sa dostala do krízy.  V roku 1991 sa začali šíriť ekonomické a politické nepokoje, keď sa pobaltské štáty rozhodli odtrhnúť od Sovietskeho zväzu. Dňa 17. marca sa konalo referendum, v ktorom drvivá väčšina zúčastnených občanov hlasovala za zmenu Sovietskeho zväzu na obnovenú federáciu. V júni 1991 sa Boris Jelcin stal prvým priamo zvoleným prezidentom v ruskej histórii, keď bol zvolený za prezidenta Ruskej SFSR. V auguste 1991 viedol k zániku Komunistickej strany Sovietskeho zväzu pokus o prevrat zo strany členov Gorbačovovej vlády namierený proti Gorbačovovi a zameraný na zachovanie Sovietskeho zväzu. Dňa 25. decembra 1991 sa po rozpade Sovietskeho zväzu spolu s súčasným Ruskom zrodilo štrnásť ďalších postsovietskych štátov.
Sovieti sa stiahli z sovietsko-afganskej vojny, ktorá začala v máji 1988, kvôli medzinárodnému odporu, pretrvávajúcej protisovietskej partizánskej vojne a nedostatku podpory zo strany sovietskych občanov.