Kirjoita essee siitä, ovatko corona-politiikan toimenpiteet hyödyllisiä yhteiskunnalle vai eivät.
Lähes kahden vuoden COVID-19-pandemian ja jälleen yhden lukituksen jälkeen monet ihmiset Alankomaissa ovat levottomia ja kyllästyneitä rajoituksiin. Rijksoverheidin mukaan Alankomaissa vahvistettiin 28. tammikuuta ennätysmäärä 74 000 tapausta, ja vain kymmenen koronavirukseen liittyvää teho-osastolla olevaa henkilöä tai kuolemaa (<unk>Infections- Confirmed Cases<unk>, 2022). Tämä herättää keskustelun: pitäisikö hallituksen jatkaa näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa vai ei? Vastauksen keksimiseksi on ensin ymmärrettävä virus ja sen leviäminen ja sitten tarkasteltava keskustelua poliittisesta, eettisestä, sosiaalisesta ja taloudellisesta näkökulmasta. Ensimmäinen raportoitu SARS-CoV-2 -tapaus, joka aiheuttaa COVID-19-taudin, oli 31. joulukuuta 2019 ("Coronavirus-tauti", 2022), ja se käynnisti maailmanlaajuisen poliittisen epävakauden ketjureaktion. Se, mikä alkoi epidemiana Kiinassa, oli muutamassa kuukaudessa levinnyt lähes kaikkiin maailman maihin. Viimeisten 20 vuoden aikana monet maat ovat kärsineet Covid-19:een liittyvistä viruksista, kuten SARSista. Aiemman kokemuksen perusteella he ryhtyivät välittömästi asianmukaisiin toimenpiteisiin. Esimerkiksi Kiinassa ei ole ollut yli 110 000 tapausta pandemian alkamisesta lähtien, vaikka sen väkiluku on lähes 1,5 miljardia (Worldometer, 2022). Turkin kaltainen poliittisesti vähemmän vakaa maa oli kuitenkin vähemmän valmistautunut ja kärsi 12 miljoonasta tapauksesta, vaikka sen väkiluku on 85 miljoonaa. Virus leviää erittäin nopeasti sen ilmassa tapahtuvan leviämisen vuoksi. Jos joku on tartunnan saaneen henkilön lähellä, kantaja voi kantaa virusta hengityksessään ja terveet henkilöt voivat hengittää sitä sisään. Naamion käyttäminen ja etäisyyden säilyttäminen auttavat tartunnan saaneita henkilöitä estämään virushiukkasten leviämisen terveiden ihmisten läheisyyteen. Niissä maissa, joissa toimenpiteitä ei pantu täytäntöön, liialliset kuolemat kuitenkin lisääntyivät huomattavasti. Uusi omikron-variantti leviää 30 mutaationsa vuoksi vähintään 20 kertaa nopeammin kuin alkuperäinen kanta (Grossman ja Stahel, 2022). Onneksi se on myös paljon vähemmän tappava, koska se ei hyökkää keuhkoskudokseen varhaisessa vaiheessa (Zimmer ja Ghorayshi, 2021). Koronavirusrajoituksia voidaan analysoida myös eettisestä näkökulmasta: pitäisikö meidän alentaa koronavirusrajoituksia, vaikka se saattaisi vaarantaa enemmän ihmishenkiä? Tammikuun 28. päivästä 2021 alkaen koronaviruksen kuolleisuusaste on 0,51 prosenttia. Tämä on suhteellisen korkea verrattuna muihin hengityselinten viruksiin, kuten influenssaan, jonka kuolleisuusaste on 0, 01%. COVID-19 vaikuttaa suhteettomasti haavoittuviin ryhmiin, kuten sellaisiin, joilla on taustalla olevia terveysongelmia, kuten diabetes, liikalihavuus tai autoimmuunisairaudet. Tämä pätee erityisesti iäkkäisiin, koska heillä on enemmän terveysongelmia ja immuunijärjestelmä heikkenee iän myötä. Koronavirus tartuttaa ylemmät hengitysteet, myös keuhkot. Se murtautuu soluihin ja käskee niitä tekemään kopioita viruksesta. Sitten solut räjähtävät auki ja lähettävät viruksen uusia kopioita toisiin soluihin. Jos immuunivaste ei ole tehokas, potilas kuolee keuhkojen vaurioitumisen vuoksi, varsinkin jos COVID-19:n kantaa esiintyy ennen Omicron-varianttia. Lukituksen aikana ihmisten yhteydenpito on vähäistä, mikä hidastaa viruksen leviämistä. Sosiaalisen kontaktin estämisellä on kuitenkin omat tuhoisat vaikutuksensa. Esimerkiksi lukituksen aikana yli 2,5 miljoonaa lasta oli vaarassa jäädä jälkeen oppimisessa (<unk>Jongeren<unk> 2021') ("Education and COVID-19", 2022). Lisäksi OSF Healthcaren mukaan "keskimääräiset viikoittaiset hätätilanteisiin käynnit epäiltyinä itsemurhayrityksinä nuorten tyttöjen keskuudessa kasvoivat yli 50 prosenttia verrattuna samaan aikaan vuotta sitten" (OSF Healthcare, 2021). Vaikka useampi henki on vaarassa, voidaan riskiryhmässä olevien kohdalla ryhtymällä lisätoimenpiteisiin turvallisesti avata yhteiskunta uudelleen ja ehkäistä nuorten itsemurhia ja oppimisvaikeuksia. Lisäksi rokotteet voivat ensinnäkin estää merkittäviä kudosvaurioita. Yhteiskunnallisesta näkökulmasta ottaen coronavirus on osoittautunut "jakoa aiheuttavaksi" aiheuttajana, joka on saanut jotkut ihmiset kieltäytymään rokotuksista. Monet kansalaiset eivät suostu rokotteisiin ymmärtämättä niiden seurauksia. Rokotteita on kahdenlaisia: mRNA-rokotteet ja virusvektorit. mRNA-rokotteet sisältävät RNA:ta lipidien sisällä, jotka auttavat RNA:ta pääsemään soluun. Ribosomet lukevat RNA:ta ja ohjaavat soluja tekemään samoja spike-proteiineja kuin SARS-CoV-2. Keho tunnistaa sitten, että Corona-spike-proteiinit ovat tunkeilijoita, ja luo vasta-aineita niiden tuhoamiseksi. Sitä vastoin virusvektorit sisältävät harmitonta kopiota viruksesta, jossa on sama proteiini-DNA, mikä saa immuunijärjestelmän hyökkäämään ja muistamaan sen. Molempien rokotetyyppien osalta muisti- B- solut luovat edelleen vasta- aineita siltä varalta, että henkilö joutuu alttiiksi todelliselle virukselle tulevaisuudessa. Tri Stahelin mukaan <unk>Omicron on mutatoitunut niin paljon, että sillä on vähemmän affiniteettia sen tunnistamiseen liittyvien rokotteen vasta-aineiden suhteen, joten siksi vastaus on tehostusannos, koska voit ylittää viruksen immuunivasteen määrällä, vaikka täydellistä vastausta ei olisikaan<unk> (Grossman ja Stahel, 2022). Alkuperäisillä rokotteilla ja viime aikoina uusilla rokotteilla on siis tärkeä rooli infektioiden ehkäisemisessä, mutta vielä tärkeämpää on, että ne vähentävät vakavan sairauden ja kuoleman riskiä. Uudet tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että tehokas immuniteetti voi heikentyä kuuden kuukauden kuluessa, mikä tekee tarpeelliseksi saada vuosittain annoksia, jotka ovat samankaltaisia kuin influenssan annokset (Doucleff). Yli 18-vuotiaista 13,6% väestöstä kieltäytyy rokottamasta, lähinnä hallitukseen kohdistuvan epäluottamuksen vuoksi (Vaccins COVID-19 vaccinations, 2022). Tämä rajoittaa ryhmäimmuniteetin vaikutuksia, eli käsitettä, jonka mukaan jos tarpeeksi ihmisiä rokotetaan, virus ei voi enää levitä, koska kaikki kohdealueet ovat immuuneja. Lopuksi on otettava huomioon sulkemisen taloudelliset vaikutukset. Lukitus aiheutti valtavan työttömyyden, varsinkin matkailualalla työskenteleville. Esimerkiksi maailman talousfoorumin mukaan 114 miljoonaa ihmistä menetti työpaikkansa vuonna 2020 (Richter, 2021). Lisäksi lukitukset eri puolilla maailmaa aiheuttivat arviolta 3,2 biljoonan euron menetyksen työvoiton tuloista. Jopa tuhoisat taloudelliset vaikutukset huomioon ottaen on otettava huomioon se, että ihmishenkiä pannaan vaaraan, kun asianmukaisia korona-toimenpiteitä ei toteuteta. NPR:n mukaan Kiinassa tapausten määrä olisi ollut noin 488 kertaa suurempi, jos toimenpiteitä ei olisi toteutettu riittävästi, mikä olisi säästänyt miljoonia ihmishenkiä (Beaubien, 2020). Lopuksi, tarkastellen COVID-19:ta poliittisesta, eettisestä, sosiaalisesta ja taloudellisesta näkökulmasta, päätän, että vaikka virus on erittäin tarttuva ja tappava tietyille ryhmille, lukitukset ovat vain väliaikaisia ratkaisuja. Sulkeminen on hyödyllistä yhteiskunnallemme vain, kun liiallinen kuolleisuus alkaa nousta. Jos maat ryhtyvät varhaisiin toimenpiteisiin, ne voivat estää viruksen leviämisen. Esimerkiksi kestää puoli vuotta, ennen kuin naamioiden käyttöä pidetään kannattavana toimenpiteenä. Kuten ensimmäisessä lukituskaudella, kymmeniätuhansia ihmisiä menetti työpaikkansa ja yli 2,5 miljoonaa lasta joutui käymään etäopiskelua Alankomaissa ("Jongeren", 2021). Jos siis ryhdyt toimenpiteisiin ajoissa ja olet valmistautunut, sulkemista ei tarvitse tehdä. Jos kuolemat kuitenkin alkavat lisääntyä, on syytä panna täytäntöön suhteellinen määrä korona-toimenpiteitä.