Napíšte esej o tom, či sú opatrenia politiky v súvislosti s korunou prospešné pre spoločnosť alebo nie.
Po takmer dvoch rokoch pandémie COVID-19 a ďalšej blokáde sa mnohí ľudia v Holandsku začínajú znepokojovať a obmedzenia ich unavujú. Podľa Rijksoverheidu bolo 28. januára v Holandsku potvrdených rekordných 74 000 prípadov, pričom len desať prípadov hospitalizácie alebo úmrtí súvisiacich s koronavíriou bolo zaznamenaných na jednotke intenzívnej starostlivosti (<unk>Infekcie - potvrdené prípady<unk>, 2022). To vyvoláva diskusiu: mala by vláda pokračovať v presadzovaní týchto opatrení alebo nie? Na formulovanie odpovede treba najprv pochopiť vírus a spôsob jeho šírenia a potom zvážiť debatu z politického, etického, sociálneho a ekonomického hľadiska. Prvý hlásený prípad SARS-CoV-2, ktorý spôsobuje chorobu COVID-19, bol zaznamenaný 31. decembra 2019 ("coronavirusová choroba", 2022), a vyvolal reťazovú reakciu politickej nestability na celom svete. To, čo začalo ako epidémia v Číne, sa do niekoľkých mesiacov rozšírilo takmer do všetkých krajín sveta. V posledných 20 rokoch bolo mnoho krajín postihnutých vírusmi súvisiacimi s COVID-19, ako je SARS. Vzhľadom na predchádzajúce skúsenosti okamžite prijali primerané opatrenia. Napríklad v Číne od začiatku pandémie nedošlo k viac ako 110 000 prípadom, hoci má takmer 1,5 miliardy obyvateľov (Worldometer, 2022). Menej politicky stabilná krajina ako Turecko však bola menej pripravená a utrpela 12 miliónov prípadov, hoci má 85 miliónov obyvateľov. Vírus sa šíri veľmi rýchlo vďaka mechanizmu prenosu v ovzduší. Ak je niekto v blízkosti infikovanej osoby, výdych nositeľa môže prenášať vírus a môže byť vdýchnutý zdravými jednotlivcami. Nosenie masky a udržiavanie vzdialenosti pomáha zabrániť infikovaným osobám v šírení vírusových častíc v blízkosti zdravých ľudí. V krajinách, kde sa opatrenia neuplatňovali, sa však zaznamenal veľký nárast nadmerných úmrtí. Nový omikronový variant sa šíri najmenej 20-krát rýchlejšie ako pôvodný kmeň kvôli jeho 30 mutáciám (Grossman a Stahel, 2022). Našťastie je tiež oveľa menej smrtiaca, pretože v skorších štádiách neútočí na pľúcne tkanivo (Zimmer a Ghorayshi, 2021). Je možné tiež analyzovať obmedzenia týkajúce sa koronavírusov z etického hľadiska: mali by sme znížiť opatrenia proti koronavíru, aj keď by to mohlo ohroziť viac životov? Od 28. januára 2021 má koronavírus úmrtnosť 0,51%. To je relatívne vysoké v porovnaní s inými respiračnými vírusmi, ako je chrípka, ktorá má úmrtnosť 0, 01%. COVID-19 neprimeraným spôsobom postihuje zraniteľné skupiny, ako sú napríklad tí, ktorí majú základné zdravotné problémy, ako je cukrovka, obezita alebo autoimunitné ochorenia. To platí najmä pre starších ľudí, ktorí majú zvýšené množstvo zdravotných problémov, ako aj zhoršený imunitný systém s vekom. Koronavírus infikuje horné dýchacie cesty vrátane pľúc. Vtrhne do buniek a nariadi im, aby vytvorili kópie vírusu. Potom sa bunka otvorí a pošle nové kópie vírusu do iných buniek. Nakoniec, ak neexistuje účinná imunitná odpoveď, pacient zomrie v dôsledku poškodenia pľúc, najmä pri kmeňoch COVID-19 pred variantom Omicron. Počas karantény je minimálny ľudský kontakt, čo spomaľuje šírenie vírusu. Avšak zabránenie spoločenským kontaktom má svoje vlastné zničujúce účinky. Napríklad počas uzávierky bolo viac ako 2,5 milióna detí ohrozených zaostávajúcim vzdelaním (<unk>Jongeren<unk> 2021') ("Vzdelanie a COVID-19", 2022). Okrem toho, podľa OSF Healthcare, "priemerný počet týždenných návštev na pohotovostnom oddelení pre podozrenie na pokus o samovraždu medzi mladými dievčatami vzrástol o viac ako 50% v porovnaní s rovnakým obdobím pred rokom" (OSF Health Care, 2021). Takže aj keď je v stávke viac životov, prijímaním ďalších opatrení pre tých, ktorí sú v rizikovej skupine, je možné bezpečne znovu otvoriť spoločnosť a zabrániť samovraždám a poruchám učenia u mladých ľudí. Okrem toho očkovacie látky môžu zabrániť tomu, aby sa tkanivá vážne poškodzovali. Z spoločenského hľadiska sa ukázalo, že koronavírus je "roztrieštenou záležitosťou", ktorá núti niektorých ľudí odmietnuť očkovanie. Mnohí občania sa zdržiavajú očkovania bez toho, aby skutočne pochopili dôsledky. Existujú dva typy vakcín: mRNA a vírusový vektor. Vakcína mRNA proti COVID-19 bola prvou vakcínou s mRNA, ktorá sa začala používať vo všeobecnosti. Vakcíny s mRNA obsahujú RNA vo vnútri lipidov, ktoré pomáhajú RNA vstúpiť do bunky. Ribosómy čítajú RNA a inštrujú bunky, aby vytvorili rovnaké proteíny ako SARS-CoV-2. Telo potom rozpoznáva, že koronavirusové proteíny sú útočníkmi, a vytvára protilátky, ktoré ich ničia. Na porovnanie, vakcíny s vírusovými vektormi vložia neškodnú kópiu vírusu s rovnakou DNA špicového proteínu, čo spôsobuje, že imunitný systém ju napadne a zapamätá si ju. V prípade oboch typov vakcín budú pamäťové B bunky naďalej vytvárať protilátky v prípade, že osoba bude v budúcnosti vystavená skutočnému vírusu. Podľa Dr. Stahela, <unk>Omicron sa natoľko zmutoval, že má menšiu afinitu z hľadiska protilátok z očkovacej látky, ktoré ho rozpoznajú, a preto je odpoveďou posilňovacia injekcia, pretože prekonáte vírus množstvom imunitnej odpovede, aj keď nie je dokonalá zhoda<unk> (Grossman a Stahel, 2022). Preto pôvodné dávky očkovacej látky a v poslednej dobe aj boosterová dávka zohrávajú dôležitú úlohu pri prevencii infekcií, ale čo je ešte dôležitejšie, pri znižovaní rizika závažného ochorenia a úmrtia. Nové štúdie však ukázali, že účinná imunita môže zaniknúť do šiestich mesiacov, čo si vyžaduje každoročné dávky, podobne ako chrípka (Doucleff). 13,6% populácie staršej ako 18 rokov sa odmieta zaočkovať, predovšetkým kvôli nedôvere voči vláde (<unk>Očkovanie proti COVID-19 očkovanie<unk>, 2022). To obmedzuje účinky kolektívnej imunity, koncepcie, podľa ktorej ak je očkovaných dostatok ľudí, vírus sa už nebude môcť šíriť, pretože všetky ciele sú imúnne. Nakoniec, treba zvážiť ekonomické dôsledky uzamknutí. Uzatvorenie spôsobilo kolosálnu nezamestnanosť, najmä pre tých, ktorí pracovali v cestovnom ruchu. Napríklad podľa Svetového ekonomického fóra v roku 2020 stratilo prácu 114 miliónov ľudí (Richter, 2021). Okrem toho blokády na celom svete spôsobili stratu odhadovaných 3,2 bilióna eur z príjmov z práce. Aj napriek ničivým ekonomickým účinkom je potrebné brať do úvahy skutočnosť, že keď nie sú prijaté vhodné opatrenia proti korone, ohrozujú životy. Podľa NPR by počet prípadov v Číne bol približne 488-krát vyšší, ak by sa prijali nedostatočné opatrenia, čím by sa zachránili milióny životov (Beaubien, 2020). Na záver, keď sa pozrieme na COVID-19 z politického, etického, sociálneho a ekonomického hľadiska, dospejeme k záveru, že aj keď je vírus veľmi nákazlivý a smrteľný pre určité skupiny ľudí, blokády sú len dočasným riešením. Uzatvorenie je prospešné pre našu spoločnosť len vtedy, keď začne rásť nadmerná úmrtnosť. Preto môžu krajiny obmedziť šírenie vírusu, ak prijmú včasné opatrenia. Napríklad trvalo šesť mesiacov, kým bolo nosenie masky považované za životaschopné opatrenie. Ako sa ukázalo počas prvého blokovania, desiatky tisíc ľudí stratili prácu a viac ako 2,5 milióna detí muselo v Holandsku študovať na diaľku ("Jongeren", 2021). Ak sa teda včas prijmú opatrenia a človek je pripravený, nemusí sa dostať do karantény. Ak sa však počet úmrtí začne zvyšovať, oplatí sa zaviesť primerané opatrenia proti korone.