Mis on laser ja kes selle lõi?
Context:Laser on seade, mis kiirgab valgust optilise võimendamise protsessi kaudu, mis põhineb elektromagnetilise kiirguse stimuleeritud kiirgusel. Sõna "laser" on akronüüm, mis pärineb valguse amplifitseerimise akronüümist stimuleeritud kiirgusest. Esimest laserit ehitas 1960. aastal Theodore Maiman Hughes Research Laboratories'is, tuginedes Charles H. Townesi ja Arthur Leonard Schawlow teoreetilisele tööle.  Laser erineb teistest valgusallikatest selles, et see kiirgab koherentset valgust. Ruumiline koherentsus võimaldab laseril keskenduda kitsas kohas, võimaldades selliseid rakendusi nagu laserlõikamine ja litograafia. Ruumiline koherentsus võimaldab ka laserkiirel jääda kitsaks suurte vahemaade (kollimatsioon), võimaldades selliseid rakendusi nagu lasernäitajad ja lidar (valguse tuvastamine ja kaugus). Laseridel võib olla ka kõrge ajastu koherentsus, mis võimaldab neil kiirata väga kitsas spektris valgust. Alternatiivina saab ajalisest koherentsist kasutada laias spektris, kuid femtosekundiks lühikese kestusega ultralühikeste valgusimpulsside tekitamiseks.  Lasereid kasutatakse optiliste ketaste, laserprinterite, vöötkoodi skaneerijate, DNA-seekvenseerimisseadmete, kiudoptilise ja vaba ruumi optilise side, pooljuhtivate kiipide tootmise (fotolitograafia), laserkirurgia ja naha ravi, lõikamis- ja keevitusmaterjalide, sõjaliste ja õiguskaitseasutuste seadmete puhul sihtmärkide märgistamiseks ja kauguse ja kiiruse mõõtmiseks ning laservalgustusekraanides meelelahutuseks. Valge valgusallika allikaks fluoreshentside eristamiseks on valguse emiteerivate diode (LED) asemel kasutatud ka sinist kuni UV-lähedase valguse pooljuhtlasereid. See võimaldab palju väiksemat kiirguspiirkonda tänu palju suuremale laserkiirgusele ja väldib LEDide langemist; selliseid seadmeid kasutatakse juba mõnes auto esilaternas.
Laser on seade, mis kiirgab valgust elektromagnetilise kiirguse allikast. Esimene laser ehitati 1960. aastal Theodore Maimani poolt Hughes Research Laboratories'is, tuginedes Charles H. Townesi ja Arthur Leonard Schawlow teoreetilisele tööle.  Laserid kiirgavad teatud tüüpi valgust. Valgus, mis on sidus. Koherentsust saab mõõta ruumiliselt või ajas. Ruumiline koherentsus võimaldab laserkiirte kitsasulatuses püsida suurtel vahemaadel. Ajalist koherentsust saab kasutada, et toota ultra lühikesi valguskiire.  Mõned laserite kasutusviisid on optilised ketasõidukid, laserprinterid, vöötkoodi skannerid, kiudoptika ja fotolitograafia