Atsižvelgiant į šią pastraipą apie Šaltąjį karą, kodėl sovietai pasitraukė iš karo Afganistane?
Context:Po Antrojo pasaulinio karo Rytų ir Vidurio Europos dalis, įskaitant Rytų Vokietiją ir rytines Austrijos dalis, buvo okupuotos Raudonosios armijos pagal Potsdamo konferenciją. Rytų bloko palydovinėse valstybėse buvo įkurtos priklausomos komunistinės vyriausybės. Tapusi antra pasaulyje branduoline valstybe, Sovietų Sąjunga įkūrė Varšuvos pakto aljansą ir pradėjo kovą dėl pasaulinės dominavimo, vadinamą Šaltuoju karu, su JAV ir NATO. Po Stalino mirties 1953 m. ir trumpo kolektyvinės valdžios laikotarpio naujasis lyderis Nikita Chruščiovas pasmerkė Staliną ir pradėjo de-stalinizacijos politiką, paleisdamas daugelį politinių kalinių iš Gulago darbo stovyklų. Bendras represijų mažinimas vėliau tapo žinomas kaip Chruščovo atšildymas. Tuo pačiu metu Šaltojo karo įtampa pasiekė viršūnę, kai abu varžovai susitiko dėl Jungtinių Valstijų "Jupiter" raketų dislokavimo Turkijoje ir sovietų raketų dislokavimo Kuboje.  1957 metais Sovietų Sąjunga paleido pirmąjį pasaulyje dirbtinį palydovą - "Sputnik 1". Taip prasidėjo kosminis amžius. Rusijos kosmonautas Jurijus Gagarinas 1961 m. balandžio 12 d. tapo pirmuoju žmogumi, skridusiu į Žemės orbitą kosminėje erdvėlaivyje "Vostok 1". 1964 m. nušalinus Chruščovą, prasidėjo kitas kolektyvinės valdžios laikotarpis, kol lyderiu tapo Leonidas Brejnevas. 1970-ųjų ir 1980-ųjų pradžios erą vėliau pavadino stagnacijos erą. 1965 m. Kosigino reforma buvo skirta daliniam Sovietų Sąjungos ekonomikos decentralizavimui. 1979 m., po komunistų vadovaujamos revoliucijos Afganistane, sovietinės pajėgos įsiveržė į šalį, galiausiai pradėdamos Sovietų ir Afganistano karą. 1988 m. gegužės mėn. sovietai pradėjo trauktis iš Afganistano dėl tarptautinio pasipriešinimo, nuolatinio antisovietinio partizaninio karo ir Sovietų Sąjungos piliečių paramos trūkumo.  Nuo 1985 m. paskutinis sovietų lyderis Michailas Gorbačiovas, siekęs įgyvendinti liberalias reformas sovietinėje sistemoje, ėmėsi glasnostos (atvirumo) ir perestrojkos (perstruktūrizavimo) politikos, siekdamas užbaigti ekonominės stagnacijos laikotarpį ir demokratizuoti valdžią. Tačiau tai paskatino stiprius nacionalistinius ir separatistinius judėjimus visoje šalyje. Iki 1991 m. Sovietų Sąjunga buvo antra pagal dydį ekonomika pasaulyje, tačiau paskutiniais jos gyvenimo metais ji pateko į krizę.  1991-aisiais ekonominiai ir politiniai neramumai ėmė virti, kai Baltijos šalys nusprendė atsiskirti nuo Sovietų Sąjungos. Kovo 17 d. buvo surengtas referendumas, kuriame didžioji dauguma dalyvavusių piliečių balsavo už tai, kad Tarybų Sąjunga taptų atnaujinta federacija. 1991 m. birželį Borisas Jelcinas tapo pirmuoju tiesiogiai išrinktu Rusijos prezidentu. 1991 m. rugpjūčio mėn. Gorbačiovo vyriausybės narių bandymas įvykdyti perversmą, nukreiptą prieš Gorbačiovą ir skirtą išsaugoti Sovietų Sąjungą, vietoj to lėmė Sovietų Sąjungos komunistų partijos pabaigą. 1991 m. gruodžio 25 d., Sovietų Sąjungos žlugus, kartu su dabartine Rusija atsirado dar 14 postsovietinių valstybių.
1988 m. gegužės mėn. sovietai pasitraukė iš sovietų karo Afganistane dėl tarptautinės opozicijos, nuolatinio antisovietinio partizaninio karo ir sovietų piliečių paramos trūkumo.