Skriv en uppsats om huruvida koronakrav är till nytta för samhället eller inte
Efter nästan två år av COVID-19-pandemi och ännu en nedstängning, blir många människor runt om i Nederländerna rastlösa och trötta på restriktionerna. Enligt Rijksoverheid bekräftades en rekordstor siffra på 74 000 fall i Nederländerna den 28 januari, med bara tio corona-relaterade ICU-inläggningar eller dödsfall (<unk>Infektioner - Bekräftade fall<unk>, 2022). Detta väcker en debatt: bör regeringen fortsätta att tillämpa dessa åtgärder eller inte? För att formulera ett svar måste man först förstå viruset och hur det sprids, och sedan överväga debatten ur ett politiskt, etiskt, socialt och ekonomiskt perspektiv. Det första rapporterade fallet av SARS-CoV-2, som orsakar COVID-19-sjukdomen, var den 31 december 2019 ("Coronavirus sjukdom", 2022), och det startade en kedjereaktion av politisk instabilitet över hela världen. Det som först började som en epidemi inom Kina hade nått nästan alla länder i världen inom några månader. Under de senaste 20 åren har många länder drabbats av virus relaterade till Covid-19 såsom SARS. På grund av tidigare erfarenheter vidtog de omedelbart lämpliga åtgärder. Till exempel har Kina inte haft mer än 110 000 fall sedan pandemiens början, trots att landet har en befolkning på nästan 1,5 miljarder (Worldometer, 2022). Ett mindre politiskt stabilt land som Turkiet var dock mindre förberett och drabbades av 12 miljoner fall, trots att landet har en befolkning på 85 miljoner. Viruset sprids mycket snabbt på grund av dess luftburna överföringsmekanism. Om man befinner sig i närheten av en infekterad person kan viruset finnas i luftutandningen hos den som bär viruset och kan inandas av friska individer. Att bära mask och hålla avstånd hjälper till att förhindra att infekterade personer sprider viruspartiklar i närheten av friska människor. I länder där åtgärderna inte verkställdes var det emellertid en stor ökning av överdrivna dödsfall. Den nya omikronvarianten visar sig sprida sig minst 20 gånger snabbare än den ursprungliga stammen på grund av dess 30 mutationer (Grossman och Stahel, 2022). Lyckligtvis är det också mycket mindre dödligt eftersom det inte attackerar lungvävnad i sina tidiga stadier (Zimmer och Ghorayshi, 2021). Man kan också analysera koronavirusrestriktionerna ur ett etiskt perspektiv: bör vi sänka koronavirusåtgärderna även om det kan riskera fler liv? Från och med den 28 januari 2021 har coronavirusen en dödsfrekvens på 0,51%. Detta är relativt högt jämfört med andra respiratoriska virus som influensa, som har en dödlighet på 0, 01%. COVID-19 påverkar i oproportionerlig grad utsatta grupper, till exempel personer med underliggande hälsotillstånd som diabetes, fetma eller autoimmuna sjukdomar. Detta gäller i synnerhet äldre, eftersom de har en ökad mängd hälsotillstånd och ett immunsystem som försämras med åldern. Coronaviruset infekterar de övre luftvägarna, inklusive lungorna. Den bryter in i celler och beordrar dem att skapa kopior av viruset. Cellen sprängs sedan upp och skickar nya kopior av viruset till andra celler. I slutändan, om det inte finns ett effektivt immunsvar, kommer patienten att dö på grund av lungskada, särskilt med COVID-19-stammar före Omicron-varianten. Under en nedstängning är kontakt mellan människor minimal, vilket saktar ner virusets spridning. Men att hindra social kontakt har sina egna förödande verkningar. Till exempel var det under nedstängningen över 2,5 miljoner barn som riskerade att hamna efter i lärandet (<unk>Jongeren<unk> 2021') ("Education and COVID-19", 2022). Enligt OSF Healthcare ökade dessutom <unk>Genomsnittliga veckovisa till akutmottagningen för misstänkta självmordsförsök bland unga flickor med mer än 50% jämfört med samma period för ett år sedan<unk> (OSF Health Care, 2021). Även om fler liv står på spel, kan man genom att vidta extra åtgärder för dem i riskgruppen tryggt öppna samhället igen och förhindra självmord och inlärningssvårigheter hos ungdomar. Dessutom kan vacciner i första hand förhindra att vävnader skadas allvarligt. Från ett samhällsperspektiv har coronavirus visat sig vara en "splinterfråga" som har drivit vissa människor till att vägra vaccination. Många medborgare avstår från att vaccineras utan att riktigt förstå konsekvenserna. Det finns två typer av vacciner: mRNA och viral vektor. mRNA-vaccinet mot COVID-19 var det första mRNA-vaccinet som användes i allmänheten. mRNA-vacciner har RNA inuti lipider som hjälper RNA att komma in i cellen. Ribosomer läser RNA och instruerar cellerna att göra samma spikproteiner som SARS-CoV-2. Kroppen känner då igen att Corona-spike-proteinerna är inkräktare och skapar antikroppar för att förstöra dem. I jämförelse med vacciner med virusbärare sätts en ofarlig kopia av viruset in med samma spikprotein-DNA, vilket får immunsystemet att attackera det och komma ihåg det. För båda typerna av vaccin kommer minnes- B- celler att fortsätta att skapa antikroppar om personen i framtiden exponeras för det riktiga viruset. Enligt Dr. Stahel har <unk>Omicron muterat så mycket att det har mindre affinitet när det gäller antikroppar från vaccinet som känner igen det, så därför är svaret boosterskottet, eftersom du kommer att överväldiga viruset med mängden immunsvar även om det inte finns en perfekt match<unk> (Grossman och Stahel, 2022). Således spelar de ursprungliga vaccindoserna och, mer nyligen, boosterdosen en viktig roll för att förebygga infektioner, men ännu viktigare för att minska risken för allvarlig sjukdom och död. Men nya studier har visat att effektiv immunitet kan försvinna inom sex månader, vilket gör det nödvändigt att få årliga doser, liknande influensa (Doucleff). 13,6% av befolkningen över 18 år vägrar att vaccineras, främst på grund av misstro mot regeringen (Vaccinations COVID-19 vaccinations, 2022). Detta begränsar effekterna av hjordimmunitet, ett begrepp som innebär att om tillräckligt många människor vaccineras kommer viruset inte längre att kunna sprida sig eftersom alla målgrupper är immuniserade. Slutligen måste man överväga de ekonomiska konsekvenserna av en nedstängning. Avstängningen orsakade kolossal arbetslöshet, särskilt för dem som arbetade inom resebranschen. Till exempel, enligt World Economic Forum, förlorade 114 miljoner människor sina jobb under 2020 (Richter, 2021). Dessutom orsakade lockdowns över hela världen en uppskattad förlust på 3,2 biljoner euro i arbetsinkomster. Även med de förödande ekonomiska effekterna måste man beakta det faktum att liv sätts på spel när lämpliga koronakrav inte vidtas. Enligt NPR skulle det ha förekommit cirka 488 gånger fler fall i Kina om otillräckliga åtgärder hade vidtagits, vilket skulle ha räddat miljontals liv (Beaubien, 2020). Sammanfattningsvis, genom att betrakta COVID-19 ur ett politiskt, etiskt, socialt och ekonomiskt perspektiv, drar jag slutsatsen att även om viruset är mycket smittsamt och dödligt för vissa grupper, är nedstängningar bara tillfälliga lösningar. En nedstängning är bara till nytta för vårt samhälle när dödligheten börjar stiga. Genom att vidta åtgärder tidigt kan länder därför begränsa virusets spridning. Det tog till exempel sex månader innan maskerades som en livskraftig åtgärd. Som under den första inlåsningen förlorade tiotusentals människor sina jobb och över 2,5 miljoner barn tvingades delta i distansundervisning i Nederländerna ("Jongeren", 2021). Genom att vidta åtgärder i tid och vara förberedd behöver man inte gå in i en inlåsning. Men om dödssiffrorna börjar bli överdrivna, är det värt att tillämpa en proportionell mängd coronaåtgärder.