Skriv en oppgave om hvorvidt corona-politikk tiltak er gunstig mot samfunnet eller ikke
Etter nesten to år med COVID-19-pandemien og enda en innestengning, blir mange mennesker rundt om i Nederland rastløse og har fått nok av restriksjonene. Ifølge Rijksoverheid ble en rekord høy 74.000 tilfeller bekreftet i Nederland den 28. januar, med bare ti corona-relaterte ICU-innleggelser eller dødsfall (<unk>Infeksjoner - Bekreftede tilfeller<unk>, 2022). Dette reiser debatten: bør regjeringen fortsette å håndheve disse tiltakene eller ikke? For å formulere et svar må man først forstå viruset og hvordan det sprer seg, og deretter vurdere debatten fra politiske, etiske, sosiale og økonomiske perspektiver. Det første rapporterte tilfellet av SARS-CoV-2, som forårsaker COVID-19-sykdommen, var den 31. desember 2019 ("Koronavirus sykdom", 2022), og det satte i gang en kjedereaksjon av politisk ustabilitet over hele verden. Det som først startet som en epidemi i Kina hadde nådd nesten alle land i verden i løpet av måneder. I de siste 20 årene har mange land blitt påvirket av virus relatert til Covid-19 som SARS. På grunn av tidligere erfaring, tok de passende tiltak umiddelbart. For eksempel har Kina ikke hatt mer enn 110.000 tilfeller siden pandemien startet, selv om det har en befolkning på nesten 1,5 milliarder (Worldometer, 2022). Men et mindre politisk stabilt land, som Tyrkia, var mindre forberedt og led av 12 millioner tilfeller, selv om det har en befolkning på 85 millioner. Viruset sprer seg veldig raskt på grunn av den luftbårne overføringsmekanismen. Hvis man er i nærheten av en infisert person, kan utåndingen fra den som er smittet bære viruset og kan inhaleres av friske personer. Å bruke maske og holde avstand hjelper til med å forhindre at infiserte personer sprer viruspartikler i nærheten av friske mennesker. I land der tiltakene ikke ble håndhevet, var det imidlertid en stor økning i overdreven død. Den nye omikronvarianten viser seg å spre seg minst 20 ganger raskere enn den opprinnelige stammen på grunn av sine 30 mutasjoner (Grossman og Stahel, 2022). Heldigvis er det også langt mindre dødelig fordi det ikke angriper lungefett i sine tidligere stadier (Zimmer og Ghorayshi, 2021). Man kan også analysere koronavirus-begrensninger fra et etisk perspektiv: bør vi redusere koronastriksjonene selv om det kan sette flere liv i fare? Fra 28. januar 2021 har coronavirus en dødelighet på 0,51%. Dette er relativt høyt sammenlignet med andre respiratoriske virus som influensa, som har en dødelighet på 0, 01%. COVID-19 påvirker uforholdsmessig sårbare grupper, for eksempel de med underliggende helsemessige forhold som diabetes, fedme eller autoimmune sykdommer. Dette gjelder spesielt hos eldre, på grunn av økt antall helseproblemer samt et immunsystem som forverres med alderen. Coronavirus infiserer de øvre luftveiene, inkludert lungene. Den bryter seg inn i celler og beordrer dem til å lage kopier av viruset. Cellen springer deretter opp og sender nye kopier av viruset mot andre celler. Til slutt, hvis det ikke er en effektiv immunrespons, vil pasienten dø på grunn av lungeskade, spesielt med COVID-19-stammer før Omicron-varianten. Under en innestengning er det minimal menneskelig kontakt, noe som reduserer spredningen av viruset. Å hindre sosial kontakt har imidlertid sine egne ødeleggende effekter. For eksempel var det i løpet av innestengningen over 2,5 millioner barn i fare for å falle bak på læring (<unk>Jongeren<unk> 2021') ("Education and COVID-19", 2022). Videre, ifølge OSF Healthcare, "Gjennomsnittlige ukentlige besøk til beredskapsavdelingen for mistenkte selvmordsforsøk blant unge jenter var opp mer enn 50% fra samme periode for ett år siden" (OSF Health Care, 2021). Selv om flere liv er satt på spill, kan man ved å ta ekstra tiltak for de i risikogruppen trygt åpne samfunnet igjen og forhindre selvmord og læringsvansker hos ungdom. Dessuten kan vaksiner i utgangspunktet forhindre at større skade på vev oppstår. Fra et samfunnsperspektiv har coronavirus vist seg å være et "splinterproblem" som har fått noen mennesker til å nekte å ta vaksine. Mange borgere avstår fra å få vaksiner uten virkelig å forstå konsekvensene. Det finnes to typer vaksiner: mRNA og virusvektor. mRNA COVID-19-vaksinen var den første mRNA-vaksinen som ble brukt i allmennheten. mRNA-vaksiner har RNA inne i lipider som hjelper RNA å komme inn i cellen. Ribosomer leser RNA og instruerer cellene til å lage de samme spike proteiner som SARS-CoV-2. Kroppen gjenkjenner da at Corona spike proteiner er inntrengere og skaper antistoffer for å ødelegge dem. Til sammenligning, virusvektor vaksiner setter inn en ufarlig kopi av viruset med samme spike protein DNA, forårsaker immunsystemet til å angripe det og huske det. For begge typer vaksiner vil hukommelses- B- celler fortsette å skape antistoffer i tilfelle personen blir utsatt for det virkelige viruset i fremtiden. Ifølge Dr. Stahel, <unk>Omicron har mutert så mye at det har mindre affinitet når det gjelder antistoffer fra vaksinen som gjenkjenner det, så derfor er svaret booster shot, fordi du vil overvelde viruset med mengden av immunresponsen selv om det ikke er en perfekt match<unk> (Grossman og Stahel, 2022). Således spiller de opprinnelige vaksindosisene og, mer nylig, boostershot en viktig rolle i å forebygge infeksjoner, men enda viktigere i å redusere sjansen for alvorlig sykdom og død. Nye studier har imidlertid vist at effektiv immunitet kan avta innen seks måneder, noe som gjør det nødvendig å få årlige doser, som ligner på influensa (Doucleff). 13,6% av befolkningen over 18 år nekter å bli vaksinert, hovedsakelig på grunn av mistillit til regjeringen (<unk>Vaccinations COVID-19 vaccinations<unk>, 2022). Dette begrenser effekten av flokkeimmunitet, et konsept der hvis nok mennesker blir vaksinert, vil viruset ikke lenger kunne spre seg på grunn av at alle målene er immune. Til slutt må man vurdere de økonomiske implikasjonene av en nedleggelse. Lockdown forårsaket kolossal arbeidsledighet, spesielt for de som jobbet i reiselivsbransjen. For eksempel, ifølge World Economic Forum, mistet 114 millioner mennesker jobben i løpet av 2020 (Richter, 2021). Videre forårsaket lockdowns over hele verden også et estimert tap på 3,2 billioner euro i arbeidsinntekter. Selv med de ødeleggende økonomiske effektene, må man vurdere det faktum at liv blir satt på spill når egnede koronakrav ikke tas. Ifølge NPR ville det vært omtrent 488 ganger så mange tilfeller i Kina hvis utilstrekkelige tiltak ble tatt, og dermed reddet millioner av liv (Beaubien, 2020). Til slutt, ved å vurdere COVID-19 fra en politisk, etisk, sosial og økonomisk linse, konkluderer jeg med at selv om viruset er svært smittsomt og dødelig mot visse grupper, er lockdowns bare midlertidige løsninger. En innestengning er bare gunstig for vårt samfunn når overdreven dødelighet begynner å stige. Ved å treffe tiltak tidlig kan landene begrense spredningen av viruset. For eksempel tok det seks måneder før maskering ble sett på som et levedyktig tiltak. Som det ble sett i den første innestengingen, mistet titusener av mennesker sine jobber og over 2,5 millioner barn måtte ta fjernundervisning i Nederland ("Jongeren", 2021). Ved å ta tiltak i tide og være forberedt, trenger man ikke å gå inn i lockdown. Men hvis dødsfallene begynner å bli overdreven, er det verdt å håndheve en proporsjonal mengde korona-tiltak.