Parašykite esė apie tai, ar korona politikos priemonės yra naudingos visuomenei, ar ne
Po beveik dvejų COVID-19 pandemijos metų ir dar vieno uždarymo, daugelis žmonių Nyderlanduose tampa neramūs ir pavargę nuo apribojimų. Remiantis Rijksoverheid duomenimis, sausio 28 d. Nyderlanduose buvo patvirtinta rekordinė 74 000 atvejų, o tik dešimt su koronavirusu susijusių pacientų buvo įvežti į intensyviosios terapijos skyrių arba mirė (<unk>Infekcijos - patvirtinti atvejai<unk>, 2022 m.). Dėl to kyla klausimas: ar vyriausybė turėtų toliau taikyti šias priemones, ar ne? Norint atsakyti į šį klausimą, pirmiausia reikia suprasti virusą ir jo plitimą, o po to svarstyti diskusijas iš politinės, etinės, socialinės ir ekonominės perspektyvos. Pirmasis SARS-CoV-2 atvejis, sukeliančio COVID-19 ligą, buvo užregistruotas 2019 m. gruodžio 31 d. ("Koronaviruso liga", 2022 m.), ir tai sukėlė politinio nestabilumo grandininę reakciją visame pasaulyje. Tai, kas prasidėjo kaip epidemija Kinijoje, per kelis mėnesius pasiekė beveik visas pasaulio šalis. Per pastaruosius 20 metų daug šalių buvo paveikta su Covid-19 susijusių virusų, tokių kaip SARS. Atsižvelgiant į ankstesnes patirtis, jie nedelsdami ėmėsi atitinkamų priemonių. Pavyzdžiui, Kinijoje nuo pandemijos pradžios užregistruota ne daugiau kaip 110 000 atvejų, nors jos gyventojų skaičius siekia beveik 1,5 mlrd. (Worldometer, 2022). Tačiau mažiau politiškai stabilioje šalyje, pavyzdžiui, Turkijoje, buvo mažiau pasirengta ir buvo užregistruota 12 milijonų atvejų, nors jos gyventojų skaičius yra 85 milijonai. Virusas labai greitai plinta dėl oro perdavimo mechanizmo. Jei žmogus yra šalia užsikrėtusio asmens, jo iškvėpimas gali būti užkrėstas virusu ir gali būti įkvėptas sveikiems asmenims. Kaukės dėvėjimas ir atstumo laikymas padeda užkirsti kelią užsikrėtusiems asmenims perduoti virusą sveikiems žmonėms. Tačiau šalyse, kuriose šios priemonės nebuvo taikomos, mirtingumas padidėjo. Naujasis omikrono variantas, turintis 30 mutacijų, yra bent 20 kartų sparčiau plintančios nei pradinė padermė (Grossman ir Stahel, 2022). Laimei, jis taip pat yra daug mažiau mirtinas, nes ankstyvose stadijose nepuola plaučių audinio (Zimmer ir Ghorayshi, 2021). Koronaviruso apribojimus taip pat galima analizuoti iš etinės perspektyvos: ar turėtume sumažinti kovos su koronavirusu priemones, nors tai gali kelti pavojų daugiau gyvybių? Nuo 2021 m. sausio 28 d. koronaviruso mirtingumas yra 0,51%. Tai yra palyginti didelis skaičius, palyginti su kitais kvėpavimo takų virusais, tokiais kaip gripas, kurio mirtingumas yra 0, 01%. COVID-19 neproporcingai veikia pažeidžiamas grupes, pavyzdžiui, tuos, kurie turi pagrindines sveikatos problemas, tokias kaip diabetas, nutukimas ar autoimuninės ligos. Ypač tai pasakytina apie pagyvenusius žmones, nes jie turi daugiau sveikatos sutrikimų, o jų imuninė sistema su amžiumi pablogėja. Koronavirusas užkrečia viršutinius kvėpavimo takus, įskaitant plaučius. Jis įsiveržia į ląsteles ir įpareigoja jas sukurti viruso kopijas. Tuomet ląstelė atsidaro ir siunčia naujų viruso kopijų kitoms ląstelėms. Galiausiai, jei nėra veiksmingos imuninės reakcijos, pacientas mirs dėl plaučių pažeidimo, ypač dėl COVID-19 padermų prieš Omicron variantą. Uždarymo metu yra minimalus žmonių kontaktas, o tai lėtina viruso plitimą. Tačiau socialinio kontakto užkirtimas kelią turi savo žalingų pasekmių. Pavyzdžiui, uždarymo metu daugiau kaip 2,5 mln. vaikų galėjo atsilikti mokantis (<unk>Jongeren<unk> 2021') ("Švietimas ir COVID-19", 2022). Be to, "OSF Healthcare" duomenimis, "vidutinis kassavaitinis apsilankymas skubios pagalbos skyriuje dėl įtariamų savižudybės bandymų tarp jaunų mergaičių padidėjo daugiau kaip 50% nuo to paties laikotarpio prieš metus" (OSF Health Care, 2021). Taigi, net jei rizikuojama daugiau gyvybių, imantis papildomų priemonių rizikos grupei priklausančių asmenų atžvilgiu, galima saugiai atverti visuomenę ir užkirsti kelią savižudybėms bei mokymosi sutrikimams jaunimui. Be to, vakcinos gali užkirsti kelią dideliam audinių pažeidimui. Visuomenės požiūriu, koronavirusas pasirodė esantis "skaldymas" problema, priversdama kai kuriuos žmones atsisakyti vakcinos. Daugelis piliečių susilaiko nuo skiepijimo, nesuprastų pasekmių. Yra dviejų tipų vakcinos: mRNA ir virusinės vektorinės. mRNA COVID-19 vakcina buvo pirmoji mRNA vakcina, kuri buvo naudojama plačiajai visuomenei. mRNA vakcinose yra RNR lipidų viduje, kurie padeda RNR patekti į ląstelę. Ribosomos perskaito RNR ir nurodo ląstelėms gaminti tuos pačius spike proteinus kaip ir SARS-CoV-2. Tada organizmas atpažįsta, kad korona spike baltymai yra užpuolikai, ir sukuria antikūnus, kad juos sunaikintų. Palyginimui, virusinių pernešėjų vakcinose įterpiama nekenksminga viruso kopija su tuo pačiu proteino DNR, todėl imuninė sistema jį atakuoja ir prisimena. Abiem vakcinų tipams atminties B ląstelės ir toliau gamins antikūnus, jei ateityje asmuo bus veikiamas tikruoju virusu. Dr. Stahel teigimu, "Omicron" mutavo tiek daug, kad jis turi mažesnį afinitetą, atsižvelgiant į jį atpažįstančius vakcinos antikūnus, todėl atsakymas yra stiprintuvas, nes jūs užvaldysite virusą imuninio atsako kiekiu, net jei nėra tobula atitiktis" (Grossman ir Stahel, 2022). Taigi, pirminės vakcinos dozės ir, neseniai, papildomos injekcijos atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią infekcijoms, bet dar svarbiau - mažinant sunkių ligų ir mirties tikimybę. Tačiau nauji tyrimai parodė, kad veiksmingas imunitetas gali išnykti per šešis mėnesius, todėl būtina gauti metines dozes, panašias į gripo (Doucleff). 13,6% gyventojų, vyresnių nei 18 metų, atsisako skiepytis, daugiausia dėl nepasitikėjimo vyriausybe (<unk>Vaccinations COVID-19 vaccinations<unk>, 2022). Tai apriboja grupės imunitetą, t. y. sąvoką, pagal kurią, jei vakcinuojama pakankamai žmonių, virusas nebegali plisti, nes visi tiksliniai objektai yra imunūs. Galiausiai, reikia apsvarstyti ekonomines uždarymo pasekmes. Uždarymas sukėlė milžinišką bedarbystę, ypač tiems, kurie dirbo kelionių pramonėje. Pavyzdžiui, pagal Pasaulio ekonomikos forumą 2020 m. (Richter, 2021) 114 mln. žmonių neteko darbo. Be to, uždarymas visame pasaulyje taip pat sukėlė maždaug 3,2 trilijono eurų darbo pajamų praradimą. Nepaisant žalingų ekonominių padarinių, reikia atsižvelgti į tai, kad gyvybės yra rizikuojamos, kai nėra imtasi tinkamų kovos su korona virusu priemonių. NPR duomenimis, jei būtų imtasi nepakankamų priemonių, Kinijoje ligų būtų maždaug 488 kartus daugiau, todėl būtų išgelbėta milijonai gyvybių (Beaubien, 2020). Galiausiai, apsvarstęs COVID-19 iš politinio, etinio, socialinio ir ekonominio taško, aš dariau išvadą, kad nors virusas yra labai užkrečiamas ir mirtinas tam tikroms grupėms, uždarymas yra tik laikinas sprendimas. Uždarymas yra naudingas mūsų visuomenei tik tada, kai mirštamumas pradeda didėti. Todėl valstybės, iš anksto imdamosi priemonių, gali sumažinti viruso plitimą. Pavyzdžiui, praėjo šeši mėnesiai, kol kaukės dėvėjimas buvo laikomas perspektyvia priemone. Kaip ir per pirmąjį uždarymą, dešimtys tūkstančių žmonių neteko darbo ir daugiau nei 2,5 milijono vaikų turėjo mokytis nuotoliniu būdu Nyderlanduose ("Jongeren", 2021). Taigi, laiku imantis priemonių ir būdamas pasiruošęs, nereikia užsidaryti. Tačiau, jei mirčių skaičius pradeda būti per didelis, verta taikyti proporcingą korona priemonių kiekį.