kas yra akmeninė mediena
Context:Kameninta mediena, taip pat žinoma kaip akmenintas medis (iš senovės graikų kalbos πέτρα, reiškianti "akmenis" arba "akmenis"; tiesiogine prasme "medis paverstas akmeniu"), yra specialaus tipo fosilizuoto medieno, fosilizuotų sausumos augalų liekanų pavadinimas. Petrifikacija - tai medžio ar medžio tipo augalų pakeitimas akmenimis per mineralizacijos procesą, kuris dažnai apima permineralizaciją ir pakeitimą. Organiškos medžiagos, sudarančios ląstelių sienas, buvo atkurtos mineralinėmis medžiagomis (dažniausiai opalo, kalcedono ar kvarco pavidalu). Kai kuriais atvejais gali būti iš dalies išlaikyta pradinė kamieno audinio struktūra. Skirtingai nuo kitų augalų fosilijų, kurios paprastai yra atspaudai ar suspaudimai, akmeninė mediena yra trijų dimensijų reprezentacija originalios organinės medžiagos.  Apakmenėjimo procesas vyksta po žeme, kai mediena yra palaidota vandenyje ar ugnikalnio pelenuose. Vandens buvimas sumažina deguonies, kuris slopina aerobinį bakterijų ir grybų skilimą, prieinamumą. Per nuosėdas tekantis mineralinis vanduo gali sukelti permineralizaciją, kuri atsiranda, kai mineralai iš tirpalo nusileidžia ir užpildo ląstelių vidų ir kitas tuščias erdves. Pakeitimo metu augalo ląstelių sienos veikia kaip mineralizacijos šablonas. Reikia pusiausvyros tarp celiuliozės ir lignino skilimo ir mineralinių šablonų, kad ląstelių detalės būtų ištikimai išsaugotos. Dauguma organinių medžiagų dažnai skiliasi, tačiau gali likti dalis lignino. Silikas opalo A pavidalu gali palyginti greitai užsidėti ir prasiskverbti į medieną karštųjų šaltinių aplinkoje. Tačiau akmeninė mediena dažniausiai siejama su medžiais, kurie buvo palaidoti smulkiųjų grūdų nuosėdų delta ir potvynių arba vulkaninių laharų ir pelenų sluoksniuose. Miškas, kuriame tokia medžiaga užakmenėjo, vadinamas užakmenėjusiu mišku.
Kameninta mediena yra viena iš fosilijų, tai yra augalas, kurio vidinė dalis buvo pakeista akmenimis per milijonus metų.