Opišite kvantitativno sprostitev v treh točkah ali manj.
Context:Kvantitativno sprostitev (QE) je ukrep denarne politike, pri katerem centralna banka kupi vnaprej določene količine državnih obveznic ali drugih finančnih sredstev, da bi spodbudila gospodarsko dejavnost. Količinsko sprostitev je nova oblika denarne politike, ki se je začela široko uporabljati po finančni krizi 2007-2008. Namenjena je blažitvi gospodarske recesije, ko je inflacija zelo nizka ali negativna, zaradi česar je standardna denarna politika neučinkovita. Količinsko poostritev (QT) deluje obratno, ko centralna banka zaradi razlogov denarne politike proda del svojih deležev državnih obveznic ali drugih finančnih sredstev.  Podobno kot pri običajnih operacijah odprtega trga, ki se uporabljajo za izvajanje denarne politike, centralna banka izvaja kvantitativno sprostitev s nakupom finančnih sredstev pri komercialnih bankah in drugih finančnih institucijah, s čimer zvišuje cene teh finančnih sredstev in znižuje njihovo donosnost, hkrati pa povečuje denarno ponudbo. Vendar pa kvantitativna sprostitev v nasprotju z običajnimi politikami običajno vključuje nakup tveganega ali dolgoročnejšega premoženja (namesto kratkoročnih državnih obveznic) v vnaprej določenih zneskih v velikem obsegu v predhodno določenem časovnem obdobju.  Centralne banke običajno uporabijo kvantitativno sprostitev, ko se njihov cilj nominalne obrestne mere približa ali doseže nič. Zelo nizke obrestne mere povzročajo past likvidnosti, situacijo, v kateri ljudje zaradi nizkih donosov na druga finančna sredstva raje hranijo gotovino ali zelo likvidna sredstva. To otežuje znižanje obrestnih mer pod ničlo; monetarni organi lahko nato uporabijo kvantitativno sprostitev za nadaljnjo spodbujanje gospodarstva, namesto da bi poskušali dodatno znižati obrestno mero.  Kvantitativno sprostitev lahko pomaga privesti gospodarstvo iz recesije in pomaga zagotoviti, da inflacija ne pade pod inflacijski cilj centralne banke. Vendar pa se programi kvantitativnega osveževanja kritizirajo tudi zaradi njihovih stranskih učinkov in tveganj, med katerimi so tudi dejstvo, da je politika učinkovitejša od predvidene pri ukrepanju proti deflaciji (kar vodi do višje inflacije na daljši rok) ali da ni dovolj učinkovita, če banke še vedno ne želijo posojil in potencialni posojilojemalci niso pripravljeni posojiti. Kvantitativno sprostitev je bila tudi kritizirana zaradi zvišanja cen finančnih sredstev, kar prispeva k neenakosti. Nekatere glavne centralne banke po vsem svetu so po svetovni finančni krizi leta 2007/08 in ponovno kot odziv na pandemijo COVID-19 uvedle kvantitativno sprostitev.
1- Kvantitativno sprostitev (QE) je ukrep denarne politike, pri katerem vlada kupuje obveznice in druga sredstva, da ohranja dolgoročne obrestne mere na nizki ravni in tako spodbuja gospodarstvo.  2- Uvedena je bila po veliki finančni krizi (GFC) leta 2008.  3. prispeva k neenakosti s povečanjem finančnih sredstev.