Írj egy esszét arról, hogy a korona-politikai intézkedések hasznosak-e a társadalom számára, vagy sem.
Közel két évnyi COVID-19-pandémia és újabb zárlat után sok ember Hollandiában egyre nyugtalanabbá válik, és elegük van a korlátozásokból. A Rijksoverheid szerint január 28-án rekordszámú 74 000 esetet erősítettek meg Hollandiában, és mindössze tíz korona-kapcsolatban szenvedő intenzív osztályon való felvétel vagy haláleset történt (Infections- Confirmed Cases, 2022). Ez vitát vet fel: a kormánynak továbbra is érvényesítenie kell ezeket az intézkedéseket, vagy nem? A válasz megfogalmazása érdekében először meg kell érteni a vírust és azt, hogy hogyan terjed, majd meg kell vizsgálni a vitát politikai, etikai, társadalmi és gazdasági szempontból. A SARS-CoV-2 első bejelentett esete, amely a COVID-19 betegséget okozza, 2019. december 31-én jelent meg ("Koronavírus-betegség", 2022), és világszerte politikai instabilitás láncreakcióját indította el. Ami Kínában járványként indult, hónapok alatt a világ szinte minden országába eljutott. Az elmúlt 20 évben sok országot érintettek a Covid-19-hez kapcsolódó vírusok, mint például a SARS. A korábbi tapasztalatok alapján azonnal meghozták a szükséges intézkedéseket. Például Kínában a pandémia kezdete óta nem volt több, mint 110 000 eset, annak ellenére, hogy közel 1,5 milliárd lakosa van (Worldometer, 2022). Egy politikailag kevésbé stabil ország, mint például Törökország, azonban kevésbé volt felkészülve, és 12 millió esetről szenvedett, annak ellenére, hogy 85 millió lakosa van. A vírus nagyon gyorsan terjed a levegőben terjedő átviteli mechanizmus miatt. Ha valaki egy fertőzött személy közelében van, a hordozó kipufogása hordozhatja a vírust, és egészséges egyének belélegezhetik. A maszk viselése és a távolság megtartása segít megakadályozni, hogy a fertőzött személyek a vírustömegeket az egészséges emberek környékére terjesszék. Azokban az országokban azonban, ahol az intézkedéseket nem alkalmazták, a túlzott halálesetek száma jelentősen megnőtt. Az új omikron változat 30 mutációja miatt legalább 20-szor gyorsabban terjed, mint az eredeti törzs (Grossman és Stahel, 2022). Szerencsére sokkal kevésbé halálos, mivel nem támadja meg a tüdőszövetet a korai stádiumában (Zimmer és Ghorayshi, 2021). Az ember etikai szempontból is elemezheti a koronavírus-korlátozásokat: csökkenteni kell-e a korona-intézkedéseket, még akkor is, ha ez több életet veszélyeztethet? 2021. január 28-ig a koronavírus halálozási aránya 0,51%. Ez viszonylag magas az egyéb légúti vírusokhoz képest, mint például az influenza, amelynek a halálozási aránya 0, 01%. A COVID-19 aránytalanul nagy mértékben érinti a kiszolgáltatott csoportokat, például azokat, akiknek alapul szolgáló egészségi állapota van, például cukorbetegség, elhízás vagy autoimmun betegségek. Ez különösen igaz az idősekre, mivel az életkorral összefüggésben megnövekedett számú egészségi megbetegedés, valamint az immunrendszer romlása következtében. A koronavírus megfertőzi a felső légúti rendszereket, beleértve a tüdőket is. Behatol a sejtekbe, és megparancsolja nekik, hogy készítsenek másolatot a vírustól. Ezután a sejt felrobban, és a vírus új másolatait továbbítja más sejtekhez. Végül, ha nincs hatékony immunválasz, a beteg a tüdőkárosodás miatt meghal, különösen az Omicron változat előtti COVID-19 törzsekkel. A karantén idején minimális az emberi érintkezés, ami lelassítja a vírus terjedését. A társadalmi kapcsolatok megakadályozásának azonban saját pusztító hatásai vannak. Például a zárlat idején több mint 2,5 millió gyermek veszélyeztetett, hogy lemaradjon a tanulásban (<unk>Jongeren<unk> 2021') ("Oktatás és COVID-19", 2022). Továbbá, az OSF Healthcare szerint, "a fiatal lányok öngyilkossági kísérleteinek gyanúja miatt a sürgősségi osztályba történő átlagos heti látogatások száma több mint 50%-kal nőtt egy évvel ezelőtti azonos időszakhoz képest" (OSF Health Care, 2021). Így még akkor is, ha több élet forog kockán, ha extra intézkedéseket hoznak a kockázatos csoportba tartozók számára, biztonságosan megnyithatják a társadalmat, és megakadályozhatják az öngyilkosságokat és a tanulási nehézségeket a fiatalokban. Ráadásul az oltások megakadályozhatják, hogy a szövetek súlyos károsodást szenvedjenek. Társadalmi szempontból a koronavírus "szétválasztó kérdésnek" bizonyult, ami egyes embereket a vakcinázás megtagadására készteti. Sok polgár tartózkodik az oltásoktól anélkül, hogy igazán megértené a következményeket. Kétféle oltóanyag létezik: mRNA és vírusos vektor. Az mRNA COVID-19 vakcina volt az első mRNA vakcina, amelyet a nagyközönségben használtak. Az mRNA vakcina lipideken belül RNA-t tartalmaz, amelyek segítik az RNA bejutását a sejtbe. A riboszómák elolvassák az RNS-t, és utasítják a sejteket, hogy készítsenek ugyanazokat a spike fehérjéket, mint a SARS-CoV-2. A szervezet felismeri, hogy a korona-sziget fehérjék betolakodók, és antitesteket hoz létre, hogy megsemmisítse őket. Összehasonlításképpen, a vírust hordozó vakcinák a vírus ártalmatlan másolatát ugyanazzal a csúcsfehérje DNS-ével helyezik be, ami az immunrendszert arra készteti, hogy megtámadja és emlékezzen rá. Mindkét típusú oltás esetében a memória B- sejtek továbbra is antitesteket hoznak létre, ha a személy a jövőben az igazi vírussal találkozik. Dr. Stahel szerint az <unk>Omicron annyira mutált, hogy kevésbé hasonlít a vakcinából származó antitestek felismerésére, ezért a válasz a booster injekció, mert a vírust elnyomja az immunválasz mennyisége, még akkor is, ha nincs tökéletes egyezés (Grossman és Stahel, 2022). Így az eredeti vakcinadózisok, és az utóbbi időben a booster adag fontos szerepet játszanak a fertőzések megelőzésében, de ami még fontosabb, a súlyos betegség és a halál esélyének csökkentésében. Az új vizsgálatok azonban kimutatták, hogy a hatékony immunitás hat hónapon belül elhalványulhat, ezért az influenza elleni védőoltásokhoz hasonlóan évente be kell adni egy adagot (Doucleff). A 18 év feletti lakosság 13,6%-a nem hajlandó beoltni, elsősorban a kormányba vetett bizalmatlanság miatt (<unk>Vaccinations COVID-19 vaccinations<unk>, 2022). Ez korlátozza a csoportos immunitás hatásait, amely olyan koncepció, amely szerint ha elegendő embert oltottak be, a vírus nem lesz képes továbbterjedni, mivel az összes célpont immun. Végül, figyelembe kell venni a zárlat gazdasági következményeit. A lezárás óriási munkanélküliséget okozott, különösen azok számára, akik az utazási iparban dolgoztak. Például a Világgazdasági Fórum szerint 2020-ban 114 millió ember vesztette el a munkáját (Richter, 2021). Továbbá, a világszerte bevezetett zárások becslések szerint 3,2 billió eurós veszteséget okoztak a munkaerő-bevételekben. Még a pusztító gazdasági hatásokkal együtt is figyelembe kell venni azt a tényt, hogy életek forognak kockán, amikor nem vesznek megfelelő korona-intézkedéseket. Az NPR szerint a kínai esetek száma körülbelül 488-szorosa lett volna, ha nem hoztak volna elegendő intézkedéseket, így millió életmentést eredményezett volna (Beaubien, 2020). Összefoglalva, a COVID-19 politikai, etikai, társadalmi és gazdasági szempontból történő vizsgálata alapján arra a következtetésre jutok, hogy bár a vírus nagyon fertőző és bizonyos csoportok számára halálos, a zárások csak ideiglenes megoldások. A bezárás csak akkor hasznos a társadalmunknak, ha a túlzott halálozási arány megkezdődik. Ezért az országok korai intézkedésekkel korlátozhatják a vírus terjedését. Például hat hónapig tartott, amíg a maszkos viselést életképes intézkedésnek tekintették. Mint az első zárkázás során, több tízezer ember vesztette el a munkáját, és több mint 2,5 millió gyermeknek kellett távoktatást végeznie Hollandiában ("Jongeren", 2021). Így, ha időben lépéseket teszünk és felkészültünk, nem kell bezárkózni. Ha azonban a halálesetek túlzottan megnövekednek, akkor érdemes a megfelelő mennyiségű korona-intézkedést végrehajtani.