Milliste riikidega Holland piirneb.
Context:Madalmaad (hollandlane: Nederland [ˈneːdərlɑnt] (kuula)), mitteametlikult Holland, on riik, mis asub Loode-Euroopas koos Kariibi mere ülemereterritooriumidega. See on suurim neljast Madalmaade Kuningriigi osariigist. Madalmaad koosnevad kaheteistkümnest provintsist; see piirneb Saksamaaga idas ja Belgiaga lõunas, Põhja mere rannikualaga põhja ja lääne poole. Sellel on Põhja-Merel ühised merepiirid Ühendkuningriigi, Saksamaa ja Belgiaga. Riigi ametlik keel on hollandi keel, Lääne-Friisi keel on Frisimaa provintsis teisejärguline ametlik keel. Kariibi piirkonnas on ametlikud hollandi, inglise ja papiamento keeled.   Neli Hollandi suurimat linna on Amsterdam, Rotterdam, Haag ja Utrecht. Amsterdam on riigi kõige rahvarohkem linn ja nominaalne pealinn. Haagis asuvad Riigikogu, valitsuse ja ülemkohus. Rotterdami sadam on Euroopa kõige hõivatud sadam. Schiphol on Hollandi kõige hõivatud lennujaam ja Euroopa kolmandal kohal. Madalmaad on Euroopa Liidu, euroala, G10-, NATO-, OECD- ja WTO asutajaliige, samuti osa Schengeni alast ja kolmpoolsest Beneluxi liidust. Seal on mitu valitsustevahelist organisatsiooni ja rahvusvahelist kohut, millest paljudel on Haagi peakorter.   Madalmaad tähendab sõna otseses mõttes madalamaid riike, viidates oma madalale kõrgusele ja tasasele topograafiale, kus peaaegu 26% langeb merepinnast madalamale. Enamik merepinnast madalamatest aladest, mida tuntakse polderitena, on 14. sajandil alanud maa taaskasutamise tulemus. 1588. aastal algaval vabariikliku perioodil sisenes Madalmaad poliitilise, majandusliku ja kultuurilise hiilguseni, mis oli üks võimsamaid ja mõjukamaid Euroopas ja maailmas; see periood on tuntud kui Hollandi kuldne ajastu. Selle aja jooksul asutasid tema kaubandusettevõtted, Hollandi Ida-India Kompanii ja Hollandi Lääne-India Kompanii, kolooniad ja kaubanduspostid üle kogu maailma.   Oma 17,8 miljoni elanikuga, kes kõik elavad 41 850 km2 pindalal, millest 33 500 km2 pindalal, on Madalmaad 16. kõige tihedamalt asustatud riik maailmas ja teine kõige tihedamalt asustatud riik Euroopa Liidus, kus tihedus on 531 inimest ruutkilomeetri kohta. Sellest hoolimata on see maailma suuruselt teine toiduainete ja põllumajandustoodete eksportija, tänu oma viljakasele pinnasele, leebele kliimale, intensiivsele põllumajandusele ja leiutavusele.   Madalmaad on alates 1848. aastast olnud parlamentaarne konstitutsiooniline monarhia, millel on ühtsuslik struktuur. Riigil on traditsiooniline pillariseerimine ja pikaajaline sotsiaalne sallivus, mis on legaliseerinud abordi, prostitutsiooni ja eutanaasiat ning säilitanud liberaalse narkopoliitika. Madalmaad lubasid naistele valimisõigust 1919. aastal ja olid esimesed riigid, kes legaliseerisid 2001. aastal samasooliste abielu. Selle segaturu arenenud majanduses on maailma 13. kõrgeim sissetulek inimese kohta.
Madalmaad piiravad Saksamaad idas ja Belgiat lõunas ning Põhja- ja lääne rannikuala. Sellel on Põhja-Merel ühine merepiirkond Ühendkuningriigi, Saksamaa ja Belgiaga.