Med tanke på detta stycke om det kalla kriget, varför drog sig sovjeterna ur kriget i Afghanistan?
Context:Efter andra världskriget ockuperades delar av östra och centrala Europa, inklusive Östtyskland och östra delar av Österrike, av Röda armén enligt Potsdamkonferensen. I östblocket installerades de satellitstater som var beroende av kommunistiska regeringar. Efter att ha blivit världens andra kärnvapenmakt bildade Sovjetunionen Warszawapaktalliansen och inledde en kamp för global dominans, känd som det kalla kriget, med de rivaliserande Förenta staterna och Nato. Efter Stalins död 1953 och en kort period av kollektivt styre fördömde den nya ledaren Nikita Chrusjtjov Stalin och inledde en avstaliniseringspolitik och frigav många politiska fångar från Gulag-arbetslägren. Den allmänna avtagande av den repressiva politiken blev senare känd som Khrusjtjov-nedtaget. Samtidigt nådde spänningarna under det kalla kriget sin höjdpunkt när de två rivalerna stötte samman över utplaceringen av amerikanska Jupiter-missiler i Turkiet och sovjetiska missiler på Kuba.  År 1957 lanserade Sovjetunionen världens första konstgjorda satellit, Sputnik 1, och på så sätt inleddes rymdåldern. Den ryska kosmonauten Jurij Gagarin blev den första människan att kretsa runt jorden ombord på det bemannade rymdskeppet Vostok 1 den 12 april 1961. Efter att Khrusjtjov störtats 1964 följde en annan period av kollektivt styre, tills Leonid Bresjnev blev ledare. 1970-talet och början av 1980-talet kallades senare för Stagnationens tidsålder. Kosyginreformen 1965 syftade till en partiell decentralisering av den sovjetiska ekonomin. 1979 invaderade sovjetiska styrkor landet efter en kommuniststyrd revolution i Afghanistan, vilket slutligen startade det sovjetiska-afghanska kriget. I maj 1988 började Sovjetunionen dra sig tillbaka från Afghanistan, på grund av internationellt motstånd, ihållande antisovjetisk gerillakrig och bristande stöd från sovjetiska medborgare.  Från och med 1985 införde den sista sovjetledaren Mikhail Gorbatjov, som försökte genomföra liberala reformer i det sovjetiska systemet, politiken glasnost (öppenhet) och perestrojka (omstrukturering) i ett försök att avsluta perioden av ekonomisk stagnation och demokratisera regeringen. Detta ledde emellertid till uppkomsten av starka nationalistiska och separatistiska rörelser över hela landet. Före 1991 var Sovjetunionen världens näst största ekonomi, men under dess sista år gick den in i en kris.  År 1991 började den ekonomiska och politiska oron att bryta ut, eftersom de baltiska staterna valde att göra sig av med Sovjetunionen. Den 17 mars hölls en folkomröstning där de allra flesta medborgarna röstade för att Sovjetunionen skulle förvandlas till en förnyad federation. I juni 1991 blev Boris Jeltsin den första direkt valda presidenten i Rysslands historia när han valdes till president i Ryska SFSR. I augusti 1991 ledde ett kuppförsök av medlemmar av Gorbatjovs regering, riktat mot Gorbatjov och syftade till att bevara Sovjetunionen, till slutet för Sovjetunionens kommunistiska parti. Den 25 december 1991, efter Sovjetunionens upplösning, uppstod tillsammans med dagens Ryssland fjorton andra post-sovjetiska stater.
Sovjetunionen drog sig tillbaka från det sovjetisk-afghanska kriget som började i maj 1988 på grund av internationellt motstånd, ihållande antisovjetisk gerillakrig och bristande stöd från sovjetiska medborgare.