Er skønhed objektiv eller subjektiv?
Der er forskellige meninger om dette spørgsmål. Statistisk set er et mønster af præferencer let synligt på, hvad folk ville beskrive som smukt. Et tydeligt eksempel på dette fænomen er en skønhedsstandard for kvinder og mænd. Samfundet synes at være enige om hvilke egenskaber, både fysiske og indre, der kan betegne en person som smuk. Skønhedsstandarden er også projiceret ud over mennesker, på dyreracer, for eksempel på katteshows. Der synes at eksistere en forbindelse mellem skønhed og hvor meget den minder om fuldkommenhed. For eksempel bliver en rose med mange kronblade og ingen tårer eller ridser almindeligvis anset for at være smukkere end en med færre, synligt ødelagte kronblade. Spørgsmålet om fuldkommenhed rejser imidlertid også et problem, for det er vanskeligt og måske umuligt at definere fuldkommenhed. Skønhed betyder ikke nødvendigvis perfektion. For eksempel betragtes store øjne statistisk som mere attraktive, men i form af deres biologiske formål har de ingen overlegenhed over små øjne. Både skønhed og fuldkommenhed afhænger derfor af det perspektiv eller det formål man har med at betragte et objekt.  Desuden bør man også tage hensyn til de tydelige udsving gennem århundreder og kulturer med hensyn til hvad der anses for smukt. For eksempel ændrer modetrends og kunststil sig hele tiden. Endvidere tyder meningsforskellene på, at der ikke findes noget, som alle anser for smukt, så selv hvis flertallet anser en bestemt genstand eller ting for smuk, forbliver dens skønhed subjektiv, fordi den forbliver baseret på en stadig skiftende præference snarere end på en objektiv sandhed.