Ar kurām valstīm Nīderlande robežojas.
Context:Nīderlande (nīderlandiešu: Nederland [ˈneːdərlɑnt] (klausīt)), neformāli Hollande, ir valsts, kas atrodas Ziemeļrietumu Eiropā ar aizjūras teritorijām Karību jūras reģionā. Tā ir lielākā no četrām Nīderlandes Karalistes valstīm. Nīderlande sastāv no divpadsmit provincēm; tā robežojas ar Vāciju uz austrumiem un Beļģiju uz dienvidiem, ar Ziemeļjūras piekrastes līniju uz ziemeļiem un rietumiem. Ar Apvienoto Karalisti, Vāciju un Beļģiju tā dalās jūras robežās Ziemeļjūrā. Valsts oficiālā valoda ir holandiešu valoda, bet Rietumfrīzu valoda ir sekundāra oficiāla valoda Frīzu provincē. Karibu teritorijās oficiāli lieto holandiešu, angļu un papiamentu valodu.   Nīderlandes četras lielākās pilsētas ir Amsterdama, Roterdamas, Hāgas un Utrehtas. Amsterdama ir valsts visvairāk apdzīvotā pilsēta un nominālā galvaspilsēta. Hāgā atrodas ģenerāldirektorāta, Ministru kabineta un Augstākās tiesas sēde. Roterdamas osta ir aizraujošākā jūras osta Eiropā. Schiphol ir Niderlandes un trešā aizraujošākā lidosta Eiropā. Nīderlande ir Eiropas Savienības, euro zonas, G10, NATO, OECD un PTO dibinātāji, kā arī Šengenas zonas un trilaterālās Beniluksa Savienības daļa. Tajā atrodas vairākas starpvaldību organizācijas un starptautiskas tiesas, no kurām daudzām ir Haagas sēde.   Nīderlande burtiski nozīmē "zemākās valstis", atsaucoties uz tās zemu augstumu un plakano topogrāfiju, ar gandrīz 26% kritums zem jūras līmeņa. Lielākā daļa no zem jūras līmeņa esošajiem apgabaliem, kas pazīstami kā poleri, ir zemes rekultivācijas rezultāts, kas sākās 14. gadsimtā. Republikāņu periodā, kas sācies 1588. gadā, Nīderlande iesniedza unikālu politiskās, ekonomiskās un kultūras lieluma periodu, kas bija viens no spēcīgākajiem un ietekmīgākajiem Eiropā un pasaulē; šis periods ir pazīstams kā Nīderlandes zelta laikmets. Šajā laikā tās tirdzniecības kompānijas, Nīderlandes Austrumindijas kompānija un Nīderlandes Rietumindijas kompānija, izveidoja kolonijas un tirdzniecības postus visā pasaulē.   Ar 17,8 miljoniem iedzīvotāju, kuri visi dzīvo 41,850 km2 platībā, no kurām 33,500 km2 ir Nīderlande, Nīderlande ir 16. lielākā iedzīvotāju blīvuma valsts pasaulē un otrā lielākā iedzīvotāju blīvuma valsts Eiropas Savienībā ar blīvumu 531 cilvēki uz kvadrātkilometru. Tomēr, pateicoties auglīgajai augsnei, mierīgajam klimatam, intensīvai lauksaimniecībai un radošumam, tā ir otrā lielākā pārtikas un lauksaimniecības produktu eksportētāja pasaulē.   Nīderlande kopš 1848. gada ir parlamentāra konstitucionāla monarhija ar vienotu struktūru. Šai valstij ir tradīcija, ka tās iedzīvotāji ir vienoti, un tā ilgtermiņā ir apliecinājusi sociālu toleranci, legalizējot abortus, prostitūciju un eitanāziju, kā arī saglabājot liberālu narkotiku politiku. Nīderlande atļāva sieviešu balsstiesību 1919. gadā un 2001. gadā bija pirmā valsts, kas legalizēja vienlīdzīgas dzimuma laulības. Tā attīstītajās valstīs ar jaukto tirgu ekonomika ir trīspadsmitais labākais ienākums uz vienu iedzīvotāju visā pasaulē.
Nīderlande robežojas ar Vāciju uz austrumiem un Beļģiju uz dienvidiem, bet uz ziemeļiem un rietumiem atrodas Ziemeļjūras piekrastes līnija. Ar Apvienoto Karalisti, Vāciju un Beļģiju tā dalās jūras robežās Ziemeļjūrā.